Toronto, 10. 12. 2012.

U povodu Međunarodnog dana ljudskih prava 10. Decembar, Institut za istraživanje genocida Kanada {IGK} upozorava svijetsku javnost o kontinuiranom kršenju ljudskih prava i sloboda u Prijedoru

Na Međunarodni dan ljudskih prava prijedorska policija je po ko zna koji put ponizila žrtve i svjedoke agresije i genocida, zabranjujući im sjećanje na zločin, istinu i pravdu. Policija u čijim redovima se i danas nalaze počinioci strašnih zločina je zabranila, uredno najavljenu, mirnu šetnju žrtava i svjedoka agresije i genocida prijedorskom, pješačkom zonom.

Agresija i genocid se nastavljaju u Prijedoru drugim metodama

U višegodišnjoj agresiji i genocidu u Prijedoru hiljade prijedorskih Bošnjaka i Hrvata su ubijeni, hiljade mućeni u više koncentracionih logora smrti, više stotina prijedorčanki je silovano, više stotina prijedorske djece je ubijeno, desetine hiljada prijedorčana je protjerano, izvršen je zločin nad gradom rušenjem kulturnih i tradicijskih objekata prijedorskih Bošnjaka i Hrvata sa ciljem potpunog istrebljenja istih.

Dvadeset godina poslije tih strašnih zločina diskriminacija i najgrublje kršenje ljudskih prava i sloboda se nastavlja drugim sredstvima. Agresija i genocid se nastavljaju drugim metodama. Namjerno i sustavno se onemogućuje povratak i oporavak prijedorskih bošnjačkih i hrvatskih zajednica, na silu oteta radna mjesta i imovina nikada nisu vraćeni, opštinske strukture najmanje ulažu u naselja u kojima je potpuno bila uništena infrastruktura i objekti.

Posebno se diskriminiraju žrtve i svjedoci agresije i genocida. Njima se na svaki način nastoji onemogućiti ostvarivanje osnovnih ljudskih prava i sloboda. U opštinskom budžetu izdvajaju se ogromna sredstva isključivo za srpske vojne žrtve i udruženja. Ciljano se podižu memorijali srpskim vojnim žrtvama na javnim mjestima, pred školama i ustanovama, kako bi se pripadnici ostalih naroda i manjina zastrašili. Općinske vlasti su podigle zastrašujući spomenik srpskim vojnicima na mjestu gdje su patile hiljade prijedorčana u koncentracionom logoru smrti Trnopolje. Ne dozvoljava obilježavanje najvećih stratišta i mučilišta u opštini Prijedor. U samom gradu ne postoji niti najmanje obilježje koje upućuje na stradanje bošnjačkih i hrvatskih civila, već se podižu monumentalna zdanja isključivo za srpske vojne žrtve. Posebno teško kršenje prava je zabilježeno kod više od hiljadu nestalih Prijedorčana. Njima je pored svih drugih ljudskih prava oduzeto i pravo na identitet i dostojanstven ukop.

Na dan ljudskih prava, IGK informiše svijetsku javnost da su preživjele žrtve i svjedoci agresije i genocida u Prijedoru poniženi jer im se zabranjuje pravo na sjećanje, istinu i pravdu

Prijedor je danas mjesto u kome su najbrojnija kršenja ljudskih prava i sloboda. IGK ukazuje na činjenicu da se u Prijedoru ne poštuje Opšta deklaracija o ljudskim pravima, čiju godišnjicu upravo obilježavamo. Posebno nas brine to što još uvijek nije uspostavljena vladavina prava, što još uvijek svi građani Prijedora ne uživaju ista prava i što se zakoni ne primjenjuju jednako na sve. Posebno je teško i bolno pitanje žrtava i svjedoka genocida u Prijedoru

Javno se zabranjuje obilježavanja 20. godišnjice od početka zločina agresije i genocida zbog korištenja riječi ‘genocid’, te nalaže prijedorskoj policiji da podnese krivične prijave protiv organizatora mirne povorke.

Na Međunarodni dan ljudskih prava prijedorska policija je po ko zna koji put ponizila žrtve i svjedoke agresije i genocida, zabranjujući im sjećanje na zločin, istinu i pravdu.

Općinske vlasti sustavno teroriziraju prijedorske Bošnjake i Hrvate, koji su i dalje poniženi građani drugog reda. Općinske vlasti javno ponižavaju organizacije koje okupljaju žrtve i svijedoke genocida i tako namjerno, organizovano i ciljano šire strah među porodicama ubijenih i nestalih prijedorčana. Istovremeno se Prijedorom slobodno šetaju ratni zločinci zauzimajući pozicije u lokalnoj vlasti. Općinske vlasti dozvoljavaju skupove fašističkih grupa protiv kojih su se prijedorčani i svi antifašisti borili u Drugom svjetskom ratu, a žrtvama zabranjuje pravo na sjećanje, istinu i pravdu. Općinske vlasti ignorišu zahtjeve predstavnika međunarodne zajednice koji su jasno dali do znanja da diskriminacija po nacionalnoj i vjerskoj osnovi mora biti obustavljena, da istina o genocidu mora biti dokućena, da se zločinci moraju osuditi i pravda zadovoljiti, te da se stradanja svih prijedorskih žrtava moraju obilježiti jednako, bez obzira na njihovu etničku pripadnost.

Žrtve date za slobodu i nezavisnost Republike Bosne i Hercegovine se ne smiju ponižavati

Ovi i mnogi drugi ataci općinske vlasti na osnovna ljudska prava i slobde ruše ugled Prijedora, Bosne i Hercegovine, Ujedinjene Evrope i svijeta, napadaju na osnovne temelje savremene demokratije i posebno teško krše temeljne odrednice Opšta deklaracija o ljudskim pravima. U procesu erozije države Bosne i Hercegovine, političke snage usmjerene ka rušenju države se sve više povezuju na bazi negiranja presuda oba internacionalna suda da su pripadnici vojske i policije Republike Srpske počinili genocid.

IGK će pozvati najuglednije svijetske političke, akademske i autoritete za zaštitu ljudskih prava i sloboda da dignu svoj autoritativni glas za odbranu prava žrtava i svjedoka agresije i genocida u Prijedoru, da reagiraju na kontinuirano kršenje odredaba Opšte deklaracije o ljudskim pravima od strane predstavnika prijedorske općinske vlasti i zatraže da se isti procesuiraju i adekvatno kazne.

IGK poziva sve svijetske pokrete i organizacije za zaštitu ljudskih prava i sloboda da dignu glas istine i pravde, da iskažu svoj protest i solidarnost sa žrtvama i svjedocima agresije i genocida u Prijedoru.

IGK upozorava da niko nema pravo da žrtvama i svjedocima genocida zabranjuje sjećanje na zločin, na istinu i pravdu. Zato u ime preživjelih žrtava i svijedoka agresije i genocida, IGK apeluje na svijetsku javnost da učini napor kako bi se stanje ljudskih prava i sloboda poboljšalo u Prijedoru, kako bi se konačno poštovali međunarodni standardi u ovoj oblasti. Tražimo od svijetske javosti i svijetskih lidera da se pitanje žrtava i svijedoka agresije i genocida u Prijedoru riješi, osiguravajući im pravo na sjećanje, istinu i pravdu. Jer dok se ne ispoštuje pravedna borba žrtava i svjedoka agresije i genocida za sjećanje, istinu i pravdu nema pomirenja i sretnije zajedničke budućnosti građana Prijedora. Žrtve date za slobodu i nezavisnost Republike Bosne i Hercegovine se ne smiju ponižavati.

Emir Ramić

Direktor Instituta za istraživanje genocida, Kanada