10/ 12/ 2013.

Madiba će vječeno inspirisati generacije Bošnjaka u njihovoj borbi za istinu, pravdu i opšte nacionalno bošnjačko i bosanskohercegovačko državno dobro

Autor Emir Ramić

"Niko se nije rodio s mržnjom prema drugom biću zbog njegove boje kože, ili njegovog porijekla ili religije. Ljudi uče da mrze, a ako se ljudi mogu naučiti da mrze onda ih treba naučiti i da vole, jer je ljubav mnogo prirodnija ljudskom srcu od mržnje." Nelson Mandela Madiba

„Dok sam prolazio kroz vrata prema kapiji koja vodi u slobodu, znao sam, ako iza sebe ne ostavim gorčinu i mržnju, i dalje ću biti u zatvoru“. Nelson Mandela Madiba

Madiba je veliki, hrabar čovjek koji je civilizaciji ostavio veliko naslijeđe: demokratije, zaštite ljudskih prava i sloboda, mira i blagostanja i tako postao stalni izvor inspiracija mnogih u svijetu. On više ne pripada nama, već vječnosti, ali ne onoj običnoj vječnosti, već veličanstvenoj vječnosti priznavanja, poštovanja, prihvatanja i tolerisnja drugog i drugačijeg. A, zar to nije Ideja Bosne i bosanski duh, koji su stalna meta napada istoka i zapada. Zato se istinski branioci Ideje Bosne i bosanskog duha trebaju nadahnjivati Madibovom mudrošću, odlučnošću i angažmanom, kako bi Bosnu i Hercegovinu učinili boljom, pravednijom, jedinstvenijom, prospertitenijom, oslobođenom od zaostavština agresija i genocida. Aparthejd je u dejtonskoj Bosni i Hercegovini još prisutan. Bosna i Hercegovina je jedina koja ima diskriminatorski Ustav u Evropi. Kako se osloboditi aparthejda i diskriminacije svojim načinom života je pokazao i dokazao Madiba. Upotrebio je pomirenje za pobjedu istine i pravde. Koristio političke tranzicije i društvene transformacije u borbi protiv nacionalizma, fašizma, fanatizma, vojnog i političkoga nasilja i netolerancije. Volio je slobodu i ljudsko dostojanstvo, rušio barijere i branio ljudska prava i slobode, pokazao kako voljeti umjesto mrziti, ne zato što se nikad nije predao bijesu ili nasilju, nego zato što je naučio da se ljubavlju, istinom, pravdom može više postići za čovjeka, civilizaciju, državu i društvo.

Bošnjaci imaju šansu da žive u boljoj Bosni i Hercegovini, zahvaljujući životu koji je Madiba proživio

Za tu bolju Bosnu i Hercegovinu, Bošnjacima su potrebni nacionalni ljudski simboli. Bošnjaci trebaju istaknuti najbolje vrijednosti koje njihovi umovi imaju.

Historijska je činjenica da se Bošnjaci nisu nikada koristili režimom fašizma i aparthejda. U svojoj nacionalnoj historiji Bošnjaci nemaju produkte sistemskog aparthejda, fašizma i genocidizma, ali zato imaju Rezolucije iz 1941. godine, kao prvi kolektivni izraz antifašizma u Evropi, kojim intelektualna elita jednog naroda ustaje u zaštitu drugih naroda. Bošnjaci su narod sa iskustvom žrtve više agresija i deset genocida. Bošnjaci nisu narod sa iskustvom zločina, ekstremizma, totalitarizma. U odnosu na sve evropske narode, Bošnjaci su, uz Jevreje, podnijeli najveće žrtve u Drugom svjetskom ratu, jer je izginulo 8,1 odsto ukupne populacije Bošnjaka. Bošnjaci su podnijeli i največe žrtve kako u odbrani vlastite nacije, tako i u odbrani države Bosne i Hercegovine u agresijama i genocidima u periodu od 1992 do 1995. godine.

Madiba je čvrsto vjerovao da je obrazovanje najmoćnije oružije za progresivnu promjenu naroda, države i društva. Bolje nacionalno obrazovanje treba mjenjati narodni i dražavotvorni status Bošnjaka, a samim tim Bosne i Hercegovine. A početak te promjene u opštem nacionalnom obrazovanju Bošnjaka treba biti minimum zajedničkih bošnjačkih interesa za odbrani i jačanju bosanskog jezika, bošnjačke nacionalne kulture, historije, književnosti, tradicije i to ne samo u privremeno okupiranom dijelu Bosne i Hercegovine, već na čitavoj njenoj teritoriji i dijaspori. Samo nacionalno obrazovana nacija je slobodna nacija.

Madiba je smatrao da svi ljudi trebaju biti slobodni što je pokazao u izjavi da "Na svijetu ne postoji stvar koja se zove polusloboda”. Zaista Bošnjaci se trebaju sami izboriti za svoju nacionalnu slobodu u jedinstvenoj Bosni i Hercegovini, a ta bošnjačka sloboda je određena jačanjem jedinstvene, suverene, samostalne, nezavisne države Bosne i Hercegovine u kojoj neće biti okupiranih teritorija i bošnjačkim nacionalnim jedinstvom.

Madiba je uvijek je pokušavao da pronađe riješenje za političke i društvene probleme i kada je to izgledalo nemoguće. Bošnjaci moraju pobjediti strah od vlastitih nacionalnih i državnih pitanja, a ta pobjeda počinje utvrđivanjem minimuma bošnjačkih nacionalnih interesa za zajedničku bošnjački akciju koja mora biti omeđena borbom za državu Bosnu i Hercegovinu i otvoreno, slobodno, civilno društvo, te bošnjačku nacionalnu emancipaciju i teritorijalnu i državotvornu svijest.

Madiba je govorio da bi bili slobodni, ljudi moraju poštovati slobodu drugih. Bošnjaci doista moraju poštovati slobodu drugih kako bi ostvarili vlastitu nacionalnu slobodu u i van Bosne i Hercegovine. To su radili u najtežim uslovima Drugog svijetskog rata, ali i zadnje agresije i genocida i to će raditi u budućnosti.

Rasizam i mržnja prema drugom i drugačijem su bile pojave protiv kojih se Madiba najviše borio u svome životu i otuda njegova poznata misao "Prezirem rasizam jer ga smatram varvarstvom, bez obzira da li dolazi od crnog ili bijelog čovjeka”. Na žalost u Bosni i Hercegovini aparthejd nije pobjeđen, okupirane teritorije na kojima se drastično krše osnovna ljudska prava i slobode, caruje aparthejd i dalje postoje. Nedovršeni agresija i genocid i papirni mir produkovani Dejtonskim mirovnim sporazumom legalizovali su rezultate agresije i genocida. "Ako želiš sklopiti mir sa svojim neprijateljem, onda moraš razgovarati sa svojim neprijateljem. Tako ti on postaje partner”, mislio je Madiba. Najbolji put anuliranja rezultata agresije i genocida je istina o agresiji i genocidu i pravda za žrtve tih zločina, što se najlakše može postići primjenom nepotpune Presude Međunarodnog suda pravde po tužbi Bosne i Hercegovine protiv Srbije, a po tom dijalog sa establišmentom i narodom okupiranog dijela Bosne i Hercegovine u cilju jačanja države Bosne i Hercegovine.

Madiba je govorio da trebamo poznavati svoga protivnika. Njegov stav je bio da moraš poznavati protivnikov jezik, strasti, nade i strahove, kako bi imao šansu da ga pobijediš. Nacionalnim obrazovanjem, razvijanjem nacionalne, teritorijalne i državotvorne svijesti i nacionalnim jedinstvom, Bošnjaci mogu upoznati sebe, bolje poznavati svoga protivnika i pobjediti svoje neprijatelje.

Madiba je znao i podučavao da mudrost dolazi ako se znanje prenosi i ako jedni druge slušamo i učimo jedni od drugih. Uvijek je bio onaj koji ujedinjuje, onaj koji nikada ne dijeli. Bošnjačko iskustvo iz deset genocida i agresija i prenošenje toga iskustva s koljena na koljeno na ovim provjerenim Madibavim principima nema alternativu bošnjačkom progresu i jedinstvu.

Madiba će u bošnjačkom kolektivnom sjećanju ostati simbolom vezivnog tkiva jedinstva naroda, borbe protiv tlačenja naroda i pobjede nad režimom apartheida. Čovjek s vizijom, borac za slobodu i oslobođenje od kolonijalizma i okupacije za sve narode koji su htjeli slobodu. A Bošnjaci hoće samo svoju nacionalnu slobodu omeđenu kolektivnim pamćenjem ne u ime osvete, već u ime pobjede nad aparthejdom u jedinstvenoj Bosni i Hercegovini.

Bošnjaci trebaju naučiti od Madibe to što je on u prvi plan svojih političkih težnji stavio istinu, pravdu i opće dobro, unapređenje ljudskog dostojanstva, poštovanje jedinstva, i stvaranje novog svijeta, izgrađenog na čvrstim temeljima nenasilja, pravde i istine. Zbog njega smo razumjeli da nitko ne treba biti kažnjen zbog boje kože ili uvjeta u kojima je rođen, ali smo, također, razumjeli i to da oni koji silom narušavaju ljudsko dostojanstvo, u ime istine i pravde trebaju biti kažnjeni.

Madiba se izdigao poslije zatvora, apartheida i mržnje kako bi ujedinio zemlju. Bio je nevjerojatan primjer humanitarizma i hrabrosti. Poslije utvrđivanja istine i pravde Bošnjaci se trebaju izdići iznad nejedinstva, neznanja, međusobne mržnje kako bi se uključili u process ujedinjavanja svih pristalica Ideje Bosne i bosanskog duha u odbrani i jačanju jedinstvene države Bosne i Hercegovine.

Madiba, čovjek čiju dušu nisu mogle ograničiti rasne, političke i ekonomske nepravde, željezne šipke ili teret mržnje i osvete, suborac u borbi za narod i mir ostaje nada i inspiracija bošnjačkom narodu na njegovom teškom putu borbe za istinu i pravdu, nacionalno jedinstvo i državotvornu svijest.

Autor je Direktor Instituta za istraživanje genocida, Kanada