APEL INTERNACIONALNOG EKSPERTNOG TIMA INSTITUTA ZA ISTRAŽIVANJE GENOCIDA KANADA

{Apel je poslan na više od stotinu adresa, pojedinačnih i kolektivnih, političkih, akademskih i pravnih autoriteta u svijetu}

I

Podržavamo Dan bijelih traka u znak sjećanja na genocid koji se desio u Prijedoru, kada je samozvana Republika Srpska primijenila istu metodu koji su primijenili nacisti, natjeravši Jevreje da nose žute trake.

II

Podržavamo i pridružujemo se peticiji da se omogući izgradnja spomenika posvećenog nedužnoj nastradaloj prijedorskoj djeci (stotinu i dvoje dječaka i djevojčica), ubijenoj u genocidu.

III

Tražimo od Skupštine grada Prijedora da bez odlaganja razmotri i prihvati inicijativu roditelja ubijene djece o gradnji spomenika u Prijedoru. U tom smislu, posebno pozivamo odbornike Skupštine grada Prijedora iz bošnjačkog naroda da iskoriste svoje odborničko pravo, ali i ljudsko i moralno, i zatraže stavljanje na dnevni red Skupštine zahtjev za izgradnju spomenika posvećenog toj nedužno nastradaloj djeci Prijedora.

Preživjele žrtve i svjedoci agresije i genocida u Prijedoru su poniženi jer im se zabranjuje pravo na sjećanje, istinu i pravdu. U višegodišnjoj agresiji i genocidu u Prijedoru hiljade prijedorskih Bošnjaka i Hrvata su ubijeni; hiljade mučeni u više koncentracionih logora smrti; više stotina prijedorčanki je silovano; više stotina prijedorske djece je ubijeno; desetine hiljada prijedorčana je protjerano; izvršen je zločin nad gradom rušenjem kulturnih i tradicijskih objekata prijedorskih Bošnjaka i Hrvata sa ciljem potpunog istrebljenja istih. Prijatelji istine i pravde i ovog 31. maja nosit će bijele trake oko ruke, kako bi podsjetili na brutalna ubistva, mučenja i protjerivanja prijedorskih Bošnjaka. 31. maja 1992. godine vlasti bosanskih Srba u Prijedoru izdale su naredbu, putem lokalnog radija, nesrpskom stanovništvu da obilježi svoje kuće bijelim zastavama ili čaršafima, i da pri izlasku iz kuća stave bijele trake oko rukava. Ovo je bio početak kampanje istrebljenja u kojoj su provođene masovne egzekucije, silovanja, otvarani koncentracioni logori i činjeni drugi zločini, čiji je konačni ishod bio uklanjanje 94 posto Bošnjaka i Hrvata s teritorije općine Prijedor. Bio je to prvi put od 1939. godine i nacističkog proglasa, po kojem su poljski Jevreji morali nositi žute trake sa plavom Davidovom zvijezdom oko rukava, da su članovi jedne etničke ili religijske grupe na ovaj način bili obilježeni za istrebljenje.

IV

Podsjećamo svjetsku javnost da su genocid i drugi oblici zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava na području općine Prijedor trajali kontinuirano u periodu 1992 – 1995, kada je ubijeno 102 djece, 256 žena (ukupno 3.173 civila), 31.000 ljudi je zatočeno u koncentracionim logorima smrti, 53.000 osoba su žrtve progona i deportacije. U samo tri mjeseca je istrijebljeno 94 posto Bošnjaka. U Prijedoru je izvršen masovni zločin genocida, kulturocida, ekocida, etnocida, urbicida, elitocida; masovno, namjerno, organizovano ubijanje, protjerivanje, silovanje prije svega, Bošnjaka, a zatim i Hrvata.

V

Pozivamo sve prijatelje istine i pravde u svijetu da obilježe Međunarodni dan bijelih traka, 31. maj. Nosite oko ruke bijele trake, koje nisu samo simbol sjećanja na progon, nego i znak trajne borbe protiv fašizma koji još nije pobijeđen u Prijedoru i BiH. Više od dvadeset godina poslije tih strašnih zločina diskriminacija i najgrublje kršenje ljudskih prava i sloboda se nastavlja drugim sredstvima. Agresija i genocid se nastavljaju drugim metodama. Namjerno i sustavno se onemogućuje povratak i oporavak prijedorskih bošnjačkih i hrvatskih zajednica, na silu oteta radna mjesta i imovina nikada nisu vraćeni, općinske strukture najmanje ulažu u naselja u kojima je potpuno bila uništena infrastruktura i objekti.

VI

Pozivamo sve političke, akademske i pravne pojedinačne i kolektivne subjekte u svijetu, svjesne istine i pravde, i sve borce za zaštitu ljudskih prava i sloboda i njihove organizacije da pomognu prijedorskim roditeljima da konačno podignu spomenik dostojan nedužnih 102 dječaka i djevojčica koji su ubijeni u genocidu u Prijedoru. Peticija za izgradnju spomenika je predana prošle godine, međutim, gradska skupština u Prijedoru se do danas nije izjasnila o inicijativi roditelja.

VII

Protestujemo protiv ovakvog anticivilizacijskog postupanja prijedorskog političkog establišmenta, na čelu sa gradonačelnikom Markom Pavićem, koji kontinuirano dehumanizira preživjele žrtve genocida. Općinske vlasti u Prijedoru do današnjeg dana nisu žrtvama genocida na bilo koji način odali počast za patnje kroz koje su prošli. Lokalne vlasti odbijaju javno priznati da su zločini počinjeni u Prijedoru, usprkos brojnim presudama međunarodnih i lokalnih sudova.

VIII

Tražimo od političkih, akademskih i pravnih pojedinačnih i kolektivnih subjekata u svijetu da učine hitne dodatne napore da se bezuslovno ispoštuje pravedna borba prijedorskih žrtava i svjedoka agresije i genocida za sjećanje, istinu i pravdu bez kojih nema pomirenja i sretnije zajedničke budućnosti Prijedora i BiH.

Potpisnici:

Prof. Emir Ramić, Direktor Instituta za istraživanje genocida, Kanada

Prof. dr. Francis Boyle, General Agent for the Republic of BiH before the International Court of Justice

Prof. dr. David Pettigrew, Southern Connecticut State University

Prof. dr. Marko Attila Hoare, Faculty of Arts and Social Sciences, Kingston University, London

Florence Hartman, Književnik, novinar, bivša glasnogovornica Međunarodnog krivičnog tribunala

Roger M. Richards, Režiser,fotograf, autor

Dr. Safia Soliman, Independent Program Development Professional, Gloucester, United Kingdom

Catrine Von Dinklage, Universal Peace Federation

Robert Leonard Rope, Nezavisni novinar

Prof. dr. Janja Beč Neumann, Sociolog, istraživač genocida, pisac i predavač

Magistar Husein ef. Kavazović, Reisu – l ulema Islamske zajednica BiH

Akademik Prof. dr. Smail Čekić, Univerzitet Srajevo

Akademik, Prof. dr. Ejup Ganić, Osnivač i predsjednik Univerziteta za nauku itehnologiju, Sarajevo

Isnam Taljić, Književnik

Avdo Huseinović, filmski autor

Dr. Mustafa Ceric, bivši reis-ul-ulema BiH, predsjednik Svjetskog bošnjačkog kongresa

Magistar Hamdija Čustović, Predsjednik KBSA

Muhamed Velić, Imam

Prof. dr. Rasim Muratović, Direktor Instituta za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava, Sarajevo

Prof. dr. Franjo Topić, Predsjednik hrvatske kulturne zajednica “Napredak”

Prof. dr. Sead Berberović, Univerzitet Zagreb

Prof. dr. Kasim Trnka. Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Edina Bečirević, Univerzitet Sarajevo

Akademik Prof. dr. Ferid Muhić, Univerzitet Skopje

Prof. dr. Tarik Zaimović, Univerzitet Sarajevo

Akademik Prof. dr. Esad Duraković, Univerzitet Sarajevo

Akademik Prof. dr. Omer Ibrahimagić, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Muris Osmanagić, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Ismet Dizdarević, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Fikret Bečirović, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Muriz Spahić, Univerzitet Sarajevo, Predsjednik Udruženja geografa u BiH

Prof. dr. Senadin Lavić, Univerzitet Sarajevo, Predsjednik KZB Preporod

Prof. dr. Suad Kurtčehajić, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Ibrahim Kajan, Univerzitet Mostar

Prof. dr. Aras Konjhodžić, Univerzitet Temple, SAD

Ambasador, dr. Nedim Makarević

Ambasador dr. Sabit Subasić

Prof. dr. Selma Rizvić, Univerzitet Tuzla

Prof. dr. Zemir Sinanović, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Enver Halilović, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Sakib Softić, Univerzitet Sarajevo, Zastupnik BiH na Međunarodnom sudu pravde

Prof. dr. Džemal Najetović, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Mujo Begić, Univerzitet Sarajevo

Prof. dr. Senada Delić, Univerzitet Otava, Kanada

Prof. dr. Hariz Halilović, Socio-kulturni antropolog i izvanredni profesor na Monash University u Melbourneu, Australija

Dr. Haris Alibašić, Vanredni profesor na univerzitetima u Grand Rapidsu

Dr. Nedžad Grabus, Muftija u Sloveniji

Dr. Zijad Delić, Otava, Kanada

Dr. Emina Kujundžić, Sarajevo, BiH

Amir Ahmić, Bošnjački oficir za vezu sa Međunarodnim krivičnim tribunalom za bivšu Jugoslaviju

Magistar Fatmir Alispahić, Književnik, publicista, novinar

Magistar Sanja Drnovšek Seferović, Direktor Instituta za genocid i edukaciju

Magistar Adamir Jerković, Direktor Arhiva FBiH

Magistar Osman Softić, politički analitičar

Magistar Haris Hromić, Predsjednik Family Memorial Fondacije, povjerenik Carnegie vijeća za etiku u međunarodne poslove

Magistar Marjan Hajnel, Filozof, autor, humanist, Izrael

Preofesor Semir Đulić, Atlanta, SAD

Jusuf Trbić, Autor

Mirela Kukan, Novinar

Kenan trebincevic, Autor

Senahid Trebinčević, Autor

Eldin Trebinčević, Autor

Elvir Klempić, Ekspert za međunarodne odnose

Adil Kulenović, Predsjednik Krug99

Emir Zlatar, Generalni sekretar Vijeća bošnjačkih intelektualaca

Aziz Tafro, Autor

Muhamed Fazlagić – Fazla, Autor

Meša Pargan, Književnik, novinar

Mirsad Duratović, Predsjednik Udruženja logoraša Prijedor92

Bakira Hasečić, Predsjednica Udruženja žena žrtava rata

Munira Subašić, Predsjednica Pokreta Majke enklava Srebrenica i Žepa

Hasan Šehović. Predsjednik Svjetskog saveza dijaspore BiH

Senada Softić Telalović, Vijeće BH organizacija Australije

Murat Tahirović, Predsjednik, Predsjednik Udruženja žrtava i svjedoka genocida

Advokat Amor Mašović, Institut za nestale osobe

Satko Mujagić, „Čuvari Omarske“

Kemal Balihodžić, Autor

Adnan Bajrić, Menadžer

Senada Tatarević Kararić

Hava Tatarević, Žrtva kojoj je ubijeno 6 sinova i suprug

Šukrija Meholjić, Autor

Sejfudin Tokić, Bošnjački pokret za ravnopravnost naroda

Nedim Seferović, Pravnik

Vehid Gunić, Književnik

Aziz Tafro, Autor

Sanela Fejzić

Dženana Karup-Druško, novinar

Nihad Aličković, Antidejton grupa

Senad Aličehajić, Bosanskohercegovačka zajednica Windsor, Kanada

Nasko Budimlić